Az+ember+szaporító+szervrendszere

=A Férfi szaporító szerve:= A sperma a herékben, két ovális szervben termelődik, melyek a hímvessző mögött elhelyezkedő bőrzacskóban találhatók. A heréket több izom- és rostréteg védi. Mindkét oldalon az ondóvezeték szállítja a spermát a herékből az ondóhólyagba, amely a spermával elegyedő és ondófolyadékot képezőanyag nagy részét termeli. A prosztata a húgyhólyag alapjánál fekszik, és a húgycső felső részét veszi körül. Magömléskor az ondó részét képező folyadékot választ ki. A húgycső körülbelül 20 cm hosszúságú cső, amely a hólyagtól a pénisz csúcsáig húzódik. A heréktől spermát és a hólyagtól vizeletet szállít és ürít. A hímvesszőben húzódik a húgycső leghosszabb szakasza. A pénisz szivacsos szövetből áll, amely nyugalmi állapotban ernyedt, de amikor a szövetei vérrel telítődnek, megmerevedik. A hímvessző vége a makk. A makkot a fityma fedi. ** (ha a skacok deformáltak)

A férfi nemi sejt: spermium** A férfi nemi sejtjét spermiumnak hívják. A spermiumot vagy hímivarsejtet a férfi nemi mirigyek (herék) termelik.Ezek az emberi test legkisebb sejtjei.Egy spermiumsejt némileg hasonlít egy igen sovány ebihalhoz és három fő részből áll: Ezek: a fej, a nyak, a törzs, amelyhez kapcsolódik a farok. Teljes hossza kb. 0,042 mm. A fej, amely csak 1/10.-e a spermium méretének, 23 speciális testet (kromoszómát) tartalmaz, ezek hordozzák a férfi örökletes vonásait. E kromoszómák egyike határozza meg az újszülött nemét, amikor az ezt tartalmazó spermium egyesül a petesejttel. Ugyanis kétféle spermium van; az X kromoszómát tartalmazóból lány lesz, az Y kromoszómát tartalmazóból pedig fiú. A fej mögötti törzsnek fontos szerepe van a spermium mozgását lehetővé tevő energia megőrzésében. A mozgást a farok élénk, kanyargó mozgásai hozzák létre. Igy a spermium, kedvező körülmények esetén percenként 2 cm-t tud haladni. Ez azért fontos, mert a spermiumnak el kell érnie a mélyen a nő testében (az egyik petevezetékben) levő petesejtet.

=A női szaporító szerv:=

A női nemi szervek sejttermelő szerve a petefészek. A páros, mandula nagyságú szerv kéreg- és velőállományra tagolódik, előbbiben petefészkenként 200 ezer különböző fejlődési stádiumban levő tüszők figyelhetők meg. Ezek már a magzati élet 3-4. hónapjában kialakulnak. A peték elvezetését a petevezeték, vagy méhkürt biztosítja. Belső fala csillókban gazdag, a petesejt mozgását ezek biztosítják. A méhet két részre, testre és nyakra osztjuk. Legbelső rétege a méhnyálkahártya. A méhnyakhoz szorosan illeszkedik a hüvely. A hüvely izmos falu cső, alsó része a gáton lévő üregbe nyílik. Nyílását vékony nyálkaredő, a szűzhártya veszi körül. Ez első közösüléskor, kisebb vérzés kíséretében megreped.
 * Belső női nemi szerv**

A külső női nemi szervet a gáttájék hosszanti hasadéka, a szeméremrés körüli képződmények alkotják. A szeméremrést zsírszövettel párnázott bőrredő, a nagy szeméremajkak határolják, melyek fejlődéstanilag a herezacskónak felelnek meg. Ezeken belül találhatók a kis szeméremajkak, melyek a hüvelybemenetet fogják körbe. A kis szeméremajkak tövénél találhatók a Bartholin-mirigyek, ezek nemi izgalom hatására sok váladékot termelnek, megkönnyítve a közösülést. A szeméremrés elülső részén található a csikló, fejlődéstanilag a hímvesszőnek felel meg. Merevedésre képes.
 * Külső női nemi szerv**